Järgmine samm oli uurida, kas see on ülemaailmselt oluline protsess. Selleks pidid teadlased arvutama puukoore ülemaailmse pindala. Kasutades tehnikat, mida nimetatakse maismaa laser skaneerimiseks, kaardistati puidu pinnad kuni peeneimate oksakesteni.
Nad avastasid, et kui kogu maailma puude koor asetada lamedalt maha, kataks see kogu Maa maismaa pindala. Potentsiaalselt esindab see suurt pinda gaasivahetuseks puukoore ja atmosfääri vahel, kuid see mehhanism on endiselt halvasti mõistetud.
Kokkuvõttes, teadlaste esialgne hinnang näitab, et puud võtavad igal aastal atmosfäärist 25–50 miljonit tonni metaani, kusjuures suurema osa sellest neelavad troopilised metsad. See on sarnane ainukese teise maismaa-põhise metaanisummutiga – muldadega – ja muudab parasvöötme ja troopilised puud 7–12% kliimasõbralikumaks.
Kuid erinevalt mullast, mille pindala ei muutu, metsad kahanevad ja laienevad läbi metsaraie ja metsade taastamise – need muutused võivad mõjutada atmosfääri metaani taset. Kui me taastame metsi ja istutame puud õigesse kohta, võib atmosfäärist siduda rohkem metaani.
Selgelt on ülemaailmse majanduse ja energiasüsteemi dekarboniseerimine võtmetähtsusega kliimamuutustega tegelemiseks. Kuid see puukoore võime metaani absorbeerida pakub sootuks uue vaatenurga looduslikule kliimalahendusele.
Võimalik, et on uusi viise metaani neelamise parandamiseks istandustel, valides puid, mis on eriti head atmosfäärist metaani eemaldamisel või muutes puukoore mikroobikooslusi.
Riikidele võiks anda suuremaid stiimuleid olemasolevate looduslike metsade säilitamiseks ja edasise metsaraie vältimiseks. Kallid metsade taastamise projektid võivad muutuda majanduslikult elujõulisemaks, kui kasutada metaani arvestavaid usaldusväärseid süsiniku kompenseerimise skeeme.
See uus tõendusmaterjal kinnitab puude ja metsade tähtsust meie kliimasüsteemis, samal ajal näidates, et nende väärtuslike ökosüsteemide kohta on veel palju õppida.