Forgács rõhutab, et praegused kliimaterminid väljendavad sageli positiivseid emotsioone (nt roheline, ökoloogiline) või on passiivse tooniga (nt katastroof, kriis), mis alahindab olukorra kiireloomulisust. Negatiivsema (nt globaalne põletamine, ülekuumenemine), aktiivsema (nt kliima hävitamine, kliimaenesetapp) ja otsesema keelekasutuse (nt ahjuefekt) kasutamine võiks panna laiemat avalikkust ja poliitilisi otsustajaid võtma vastu drastilisemaid meetmeid.
«Meditsiinilise keele kliimakommunikatsioonis kasutuselevõtt võiks kaasa tuua tõelise paradigma muutuse. See lähenemine võiks võimaldada tõhusamalt edastada kliimakriisi tõsidust ning suurendada vajalike meetmete vastuvõtmist laiemas avalikkuses ning nende poliitilist ja juriidilist rakendamist,» selgitab Forgács.
Uuringu tulemused peaksid motiveerima teadlasi, meediaprofessionaale ja aktiviste arendama ja levitama uusi, tugevaid ja väljendusrikkaid metafoore, mis edastavad selgelt ja lühidalt kliimahävituse kiireloomulisust ja tagajärgi.